'Hamlet' en el reino infantil escandinavo de 'Fanny y Alexander' de Ingmar Bergman
-
1
Universidad Complutense de Madrid
info
ISSN: 2014-1416
Ano de publicación: 2023
Título do exemplar: Anuari de Filologia. Literatures Contemporànies
Número: 13
Páxinas: 21-43
Tipo: Artigo
Outras publicacións en: Anuari de filologia. Literatures contemporànies
Resumo
L’escriptor i director de cinema Ingmar Bergman recol·lecta ingredients de l’univers d’Hamlet, tragèdia de William Shakespeare, que condimenten el seu cèlebre Fanny i Alexander, obra que obre i tanca el teló en la vida de la família Ekdahl, artistes suecs de ficció del segle xx, que deambulen des de l’ordre al caos, des de la desgràcia al goig i l’alegria. La idolatria de Bergman cap al genial dramaturg renaixentista és germen que fecunda la seva original creació polimòrfica ―relat escrit, pel·lícula i sèrie de televisió― amb forta vocació escènica, i teixeix un enriquidor intertext entre Hamlet i Fanny i Alexander, a més d’alimentar una simbiosi entre els seus respectius protagonistes: el príncep danès i un nen suec. Bandejant qualsevol intencionalitat d’imitar a Hamlet, l’obra de Bergman glorifica la idea comuna del teatre dins del teatre, indaga en la condició humana i entronitza l’evolució shakesperiana dels seus personatges i esdeveniments.
Referencias bibliográficas
- Bergman, I. (1983), Fanny et Alexandre, París, Gallimard (trad. Bjurström, C. G. y Albertini, L., Fanny och Alexander, Estocolmo, Norstedt & Soner Forlag, 1979).
- Bergman, I. (dir.) (1982), Fanny y Alexander (Fanny och Alexander), película, Suecia, Wanda Films, Swedish Film Institute.
- Bergman, I. (dir.) (1984), Fanny y Alexander (Fanny och Alexander), serie de televisión, Suecia, Wanda Films, Swedish Film Institute.
- Bradley, A. C. (2007), Shakespearean Tragedy, edición IV, Nueva York, Palgrave Macmillan.
- Bundtzen, L. K. (1987), «Bergman’s Fanny and Alexander: Family Romance or Artistic Allegory?», Criticism: A Quarterly for Literature and the Arts, 29(1), 89-117.
- García Manso, A. (2016), «Fanny y Alexander como recurso didáctico para la lectura de Shakespeare en el aula», CAUCE. Revista Internacional de Filología, Comunicación y sus Didácticas, 39, 49-62.
- Haverty, L. (1988), «Strindbergman: The Problem of Filming Autobiography in Bergman’s Fanny and Alexander», Literature/Film Quarterly, 16(3), 174-180.
- Kakutani, M. (1983), «Ingmar Bergman: Summing Up a Life in Film», The New York Times, 16 de junio de 1983, SM 24-30.
- Kalin, J. (2003), The Films of Ingmar Bergman, Cambridge, Cambridge University Press.
- Kristeva, J. (1986), «Word, Dialogue, and the Novel», en The Kristeva Reader, Moi, T. (coord.), Nueva York, Columbia University Press, pp. 35-61.
- Lee, L. (2005), The Death and Life of Drama: Reflections on Writing and Human Nature, Austin, University of Texas Press.
- McEwan, I. (2001), Atonement, Londres, Vintage.
- Shakespeare, W. (1989), Tragedia de Hamlet, Príncipe de Dinamarca, Madrid, Instituto Nacional de Artes Escénicas y de la Música (trad. de Molina Foix, V., Hamlet, Prince of Denmark, Oxford, Clarendon Press, 1872).
- Shakespeare, W. (2005), Hamlet, Prince of Denmark, ed. Edwards, P., Cambridge, Cambridge University Press.
- Smith, R. (1980), «A Heart Cleft in Twain: The Dilemma of Shakespeare’s Gertrude», en The Woman’s Part: Feminist Criticism of Shakespeare, Swift Lenz, C., Greene, G. y Thomas Neely, C. (coords.), Urbana y Chicago, University of Illinois Press, pp. 194-210.
- Showalter, E. (1985), «Representing Ophelia: Women, Madness and the Responsibilities of Feminist Criticism», en Shakespeare and the Question of Theory, Parker, P. y Hartman, G. (coords.), London, Methuen, pp. 77-94.
- Thomson, A. (2013), «Hamlet: Looking Before and After: Why so Many Prequels and Sequels?», en Reinventing the Renaissance, Brown, S., Lublin, R. y McCulloch, L. (coords.), Basingstoke y Nueva York, Palgrave MacMillan, pp. 17-31.
- Wood, R. (2012), «Call me Ishmael: Fanny and Alexander», en Ingmar Bergman, Grant, B. K. (coord.), Detroit, Wayne State University Press, pp. 245-251.